CIVILIZATIILE  AMERICII  CENTRALE  SI  DE  SUD

	Bastinasii Americii traiau izolati de celelalte parti ale lumii , aceasta fiind cauza principala a faptului ca tehnologia lor s-a dezvoltat relativ incet . Dar au creat civilizatii , au construit orase mari si au facut progrese importante in arte si in stiinta .
_____________________________________________________________________

	Primii locuitori ai Americii au sosit aici probabil cu 20 de mii sau 40 de mii de ani in urma . Cu toate eforturile depuse de arheologi , nu se poate stabili o data mai exacta. In jurul anului 40000 i.e.n. oamenii au luat in stapanire partile nelocuite ale Pamantului si probabil ca atunci au migrat primii oameni in America , prin "podul" existent in vremea aceea intre Siberia si Alaska .

	   DEZVOLTARE  IZOLATA
	Aceasta fasie de uscat a existat pana la sfarsitul erei glaciare , cand o mare parte a cantitatii de apa a Pamantului era inmagayinata in calotele de gheata si astfel nivelul era mult mai scayut fata de cel de ayi . Primele popoare ale Americii au fost probabil vanatori care au trecut pe istmul intercontinental urmarind vanatul . Urmasii lor , intr-o mie de ani , au populat intregul continent , si au ajuns la extremitatea sa sudica , in neprimitoarea Tara de Foc .Cu o mie de ani mai tarziu s-au topit calotele de gheata , a disparut istmul , si continentul era despartit de Asia de Stramtoarea Bering . 
	Cu toate ca stramosii eschimosilor au sosit pe barci in Alaska mult mai tarziu , si s-au stabilit in Nordul indepartat inghetat cat si in Groenlanda , oceanele au despartit popoarele Americii de schimbarile produse in alte locuri . Societatile americane s-au dezvoltat in mod independent , izolate de restul lumii . Acest fapt explica aparitia tarzie a diferitelor civilizatii americane , si faptul ca populatia bastinasa a Americii n-a reusit sa ajunga la un nivel mai inalt de dezvoltare , ca de exemplu inventarea rotii si a scrierii cu litere .
	Pe langa aceasta , in America chiar si calul a fost necunoscut pe cand in Asia si in Europa , timp de mai multe secole acesta a fost "masina" cea mai de pret . Abia in secolul XVI-lea calul a fost adus de cuceritorii spanioli . Din aceste cauze , societatile Americii difereau foarte mult de societatile europene sau de cele asiatice . In lipsa cronicilor scrise , multe aspecte ale vietii lor sunt acoperite de mister .

	  

	   BASTINASII  AMERICII
	Cristofor Columb a crezut ca prin traversarea Oceanului Atlantic a ajuns in India , si pe bastinasii intalniti i-a denumit indieni . Ei poarta si azi aceasta denumire nascuta dintr-o eroare . In realitate indienii nu apartineau unui singur popor . Aveau unele trasaturi comune : piele maronie-rosiatica , pometi proeminenti , par negru , ochi de culoare inchisa sau , cum a constatat stiinta medicala frecventa mare a grupei sanguine B . Dar statura si aspectul general erau foarte diferite , vorbeau peste o suta de limbi , aveau obiceiuri , traditii si culturi foarte diferite . 	
	Popoarele indiene difereau unul de altul mult mai mult decat popoarele Europei in orice moment al istoriei . Aceasta si datorita faptului ca multitudinea mediilor inconjuratoare a marit diferentele , obligand societatile indiene sa se adapteze la munti , la campii , la mlastini , la tundre si la paduri tropicale . Indienii Americii de Nord au devenit agricultori la marginea preeriei , vanatori iar in California pescari .
	Cei care s-au stabilit mai la sud , s-au ocupat de agricultura , care se baza pe cultivarea porumbului . Aici au aparut culturi dezvoltate , dintre care unele erau in perioada de inflorire cand , in 1492 Cristofor Columb a ajuns in Lumea Noua .In doua zone s-au format culturi dezvoltate : in America Centrala (cuprinzand si partea centrala si de sud a Mexicului) si in America de Sud in zona lantului muntos a Anzilor .

	   SOCIETATEA  OLMECA
	Dintre civilizatiile americane cunoscute cea mai veche este a olmecilor din Mexicul de Est . Centrul sau se afla intr-o zona de padure tropicala mlastinoasa -de neinteles de ce pe acest teritoriu ostil au construit imense centre de cult asemanatoare unor orase cu movile de pamant artificiale uriase , pe varful carora odinioara se aflau temple . Cu toate dimensiunile lor mari , aceste centre nu erau orase adevarate , desi in timpul ceremoniilor religioase se adunau aici o mare multime de oameni , dar locuitorii permanenti nu puteau fi mai multi de cateva sute de preoti si slugile lor . Pana azi templele din lemn au disparut , dar s-au pastrat monumentele olmece uriase , cioplite din piatra , si sculpturi de dimensiuni mai mici executate din jad , bazalt si obsidian (ultimele doua roci sunt vulcanice) . De cele mai multe ori reprezentau animale (jaguari , acvile , rechini) inzestrate cu trasaturi  omenesti , pentru ca sa devina si mai ingrozitoare . Cultura olmeca s-a format in jurul anului 1200 i.e.n. si pana in anul 800 i.e.n. s-a extins in marea parte  a Americii Centrale si pe litoralul Oceanului Pacific , apoi dupa 400 de ani , din cauze necunoscute , a decazut . Totusi , in secolele urmatoare apar din nou constructii monumentale , sculpturi fantastice si zei olmeci dovedind ca mostenirea lasata de acest popor a dainuit in America Centrala ca o traditie puternica. Pe de alta parte , pana azi nu s-a descoperit inca scrierea olmeca , cu toate ca dupa perioada olmeca a aparut imediat o forma a scrierii in hieroglife .
	
	Cu cateva sute de ani mai tarziu , in jurul anului 150 era noastra , s-a inaltat primul oras adevarat in America . La 50 de km Nord-Est de actualul Ciudad de Mexico se intind ruinele Teotihuacanului , la Nord de teritoriile olmece , in inalta si fertila Vale Mexicana . 
	Pana azi nu s-a reusit identificarea poporului care a cosntruit acest ansamblu imens de piramide , palate , case si ateliere , ale carui strazi rectangulare formau o grila patrata .
	Cea mai mare constructie a orasului , Piramida Soarelui , are o inaltime mai mare de 60 de m . Teotihuacan era sigur un centru comercial important si un oras sfant , deoarece si dupa multe sute de ani de la decaderea lui domnitorii azteci veneau aici in pelegrinaj . Istoria lui este un mister , deoarece formarea lui , despre viata lui si nici despre distrugerea lui definitiva in jurul anului 700 e.n. .
	Se cunosc mai multe lucruri despre societatea mayasa , deoarece mayasii utilizau o forma de scriere in hieroglife descifrabila , si scrierile ramase fixeaza unele intamplari si date despre istoria lor .
	Poporul Maya a trait pe peninsula Yucatan , pe pintenul de pamant larg care se intinde adanc in Marea Caraibelor si unde se afla azi Guatemala , Hondurasul si Belizele . Marea majoritate a teritoriilor lor ca si ale olmecilor erau acoperite de paduri tropicale . Trebuie sa fi fost o munca uriasa taierea copacilor si impiedicarea reaparitiei vegetatiei . 
	Dupa decaderea culturii matase , centrele lor , orasele au fost inghitite de padurea tropicala in asa fel , incat numai in zilele noastre s-a reusit descoperirea lorr , si sigur sunt inca multe lucruri nedescoperite .

	   PERFORMANTELE  MAYASILOR
	Chichem Itza capitala mayasilor si celelalte centre nu puteau fi realizate decat de societati cu un grad de organizare ridicat , a caror viata a fost condusa de religie . Aceasta este dovedita de cunostintele avansate de matematica si de astronomie ale mayasilor , dar aceste cunostinte erau folosite exclusiv pentru a intocmi calendare complicate pe milenii intregi . Cugetul lor se invartea in jurul timpului , si masurarii lui i-au conferit semnificatii religioase deosebite . Dar spiritualitatea religiei mayasilor n-a devenit deosebit de rafinata . Meseriasii au continuat traditia central-americana , sculptand figuri mistice supranaturale cu forme fantastice si infricosatoare , reprezentant animale cu trasaturi umane (de altfel cu o pricepere si ingeniozitate admirabila) in "perioada clasica" 300-800 e.n. , utilizand doar unelte din lemn . 
	Cu toate ca teritoriul lor s-a diminuat , din civilizatia lor a disparut avantul creator , dar cultura lor tot mai anemica a rezistat , pana ce in secolul XVI-lea spaniolii au facut-o sa dispara cu totul .
	Intre timp s-au desfasurat razboaie si migratii de popoare . In Valea Mexicana toltecii au fost schimbati de azteci , care au venit probabil din nordul Mexicului . Ei s-au stabilit aici in jurul anului 1300 si in doua secole au reusit subjugarea tuturor triburilor din America Centrala . Poate s-ar fi extins si mai departe daca nu soseau spaniolii , care au gasit aici o "civilizatie azteca" . Asa se pare ca aztecii n-au imbogatit cu mult civilizatiile central-americane , numai prin succesele lor militare au devenit stapanii acestora . Cea mai mare realizare a aztecilor a fost fondarea capitalei lor Tenchtitlan . Orasul a fost construit p insulitele lacului Texaco si comunica cu uscatul prin largi istmuri artificiale . In realitate a fost orasul lagunelor - plin de caiace - cu piramide si temple uriase si cu un comert dezvoltat .

	   SACRIFICIILE  AZTECE
	La azteci cultul sacrificiilor umane a ajuns la dimensiuni inimaginabile , in unele cazuri erau sacrificati mii de oameni deodata . De aceea aveau nevoie continuu de prizonieri de razboi noi in scopul sacrificarilor , si ca urmare formau o comunitate in permanenta stare de razboi . Popoarele subjugate urau dominatia azteca nemiloasa . Din aceasta cauza , cu toata forta sa militara imperiul aztec era foarte vurnelabil . Aproape simultan cu extinderea azteca si incasii au creat propriul imperiu , care se intindea din nordul Ecuadorului de azi pana la mijlocul statului Chile . Ca si aztecii , si ei trecusera printr-o perioada de dezvoltare lunga . Prin crearea unor terase mari in versantii muntilor , pe care la intareau cu piatra si folosind un sistem de irigatie dezvoltat , locuitorii Anzilor creau suprafete agricole . Confectionau tesaturi colorate , vase de lut si obiecte artizanale din aur , argint si alte metale .
	In America de Sud , pe langa cultura din munti existau si alte culturi ,  ca marele Imperiul din Tiahuanacao (500-1000 e.n.) si alte popoare ca popoarele Mocika si Cimu , care traiau in apropierea coastelor oceanice . 
	Si cultura incasa s-a cladit pe traditiile mostenite din trecut , dar ei au organizat imperiul cu o minutiozitate exemplara . Vointa domnitorului - Sapa Inca - dicta orice lege .
	Centrul imperiului era legat cu tinuturile sale cele mai indepartate prin drumuri bune , avand o lungime de mai multe mii de km si pe posturile desemnate stateau pregatiti curierii , gata sa preia si sa predea informatiile ca la stafeta , cu toate ca nu cunosteau nici o forma a scrisului . Se puteau trimite instructiuni detaliate , se puteau informa despre evenimente in centru cu ajutorul codului kipu , adica cu ajutorul nodurilor legate pe fire colorate .

	   SEVERITATEA  DOMNIEI  INCASE
	Oamenii simpli erau sub un control si o supraveghere stricta . Nu puteau parasi localitatile de domiciliu , trebuiau sa plateasca impozite , sa faca serviciu militar , erau datori cu corvoada pentru stapani , in schimb traiau in siguranta , datorita bunei organizari a statului puternic si a sistemului de distributie a alimentelor , bine pus la punct . 
	Unii istorici privesc statul incas ca o tiranie binefacatoare  altii in schimb accentueaza natura lui agresoare .
	Incasii au fost mari mesteri constructori , iar ruinele capitalei lor , Cuzco , precum si ale orasului montan Machu Pichu stau marturie . La constructii utilizau blocuri de piatra care erau cioplite cu exactitate milimetrica , imbinate intre ele fara mortar , cu atata exactitate incat in rosturi nu intra lama unui cutit . 
	Aproape sigur ca in jurul anului 1000 in America au sosit vikingii , si pentru o scurta perioada s-au stabilit in Newfoundland . Dar acest episod istoric nu a avut urmari . Nu la fel s-a intamplat dupa sosirea in 1942 a lui Cristofor Columb dupa traversarea Atlanticului . Aparitia europenilor in Lumea Noua a avut urmari catastrofale asupra aztecilor incasilor si a tuturor popoarelor bastinase ale Americii .