TEMA LUCRARII

           Sa se elaboreze studiul privind aplicarea lucrărilor de ingrijire şi conducere a arboretelor,şi de alegere şi aplicare a tratamentelor indicate pentru unitatea de producţie III-Şoarece din Ocolul Silvic Marginea,Direcţia silvica Suceava.

                              Partea I    
 Studiul condiţiilor generale de vegetatie şi tehnico-economice,privind padurile din          U.P.III Şoarece.

               Capitolul I     Situaţia teritorial administrativa şi amenajistică                     

               1.1  Constituirea unitaţilor de gospodsarire

                                 Repartiţia  U.G. pe tipuri şi bazinete                                    Tab.1
Nr. crt.	Den trupului sau bazinetului	     Parcele    componente	     Suprafaţa 	Teritoriul comunei	
1.	Şoarece 	   134-143	Naturala 	     Marginea 	

	    1.2  Localizarea studiului
 
Unitatea de gospodarire luată in studiu este localizata in U.P.III-Şoarece ,O.S.Marginea,Judeţul Suceava,in versanţii nordici ai Obcinei Mari din Carpaţii Orientali.U.G.-ul luat in studiu se afla pe teritoriul comunei Marginea,iar vacinatatile.limitela şi hotarele U.G. sunt redate in tab.2:

                              Vecinataţi,limite,hotare pentru U.G.                                                Tab.2
Puncte cardinale	Vecinataţi	Limite 	Hotare 	
Nord 	Trup de padure	Artificiala 	Linie somiera	
Est	Trup de padure	Artificiala	D 246	
Sud	Trup de padure	Artificiala	Pârâu Şoarec	
Vest 	Trup de padure	Artificiala	D   250	

            1.3  Situaţia administrativă
Pădurile de stat sunt administrate de catre Regia Naţionala a Pădurilor prin Direcţia Silvica Suceava,Ocolul Silvic Marginea.În suprafaţa luata in studiu nu exista paduri care aparţin proprietarilor particulari
         
1.4	Descrierea parcelară
Datele au fost culese din amenajamentul U.P.III-Şoarece realizat în anul 1999 şi sunt prezentate în fişele de descriere parcelară

Capitolul II Studiul condiţiilor staţionale 

         2.1 Condiţii geologice,geomorfologice şi hidrografice

         2.1.1.Geomorfologie
Principalele tipuri morfogenetice care apar în zona U.G. sunt:
  -Munţii mijlocii si joşi cu culmi paralele rotunjite,separate prin depresiuni alungite şi relief de magura (tip obcine),caracteristice munţilor de geosinclinal pe structura cutată de fliş.
  -Podişuri monoclinale de platformă cu fragmentare deluroasa in U.G. luata in studiu.
Formele de relief întâlnite în cadrul unitaţii de gospodarire sunt prezentate în tabelul 3:
                     
                  Repartiţia supr U.G. pe forme de relief                                                Tab.3
      Forma de relief	                                        Suprafaţa	
	                Hectare	        Procente       ( %)	
Lunca înaltă	                  5,8	               0,88	
Versant 	              550,5	             83,34	
Versant inferior 	                45,9	               6,94	
Versant mijlociu	                   0,0	                0,0	
Versant superior	                58,4	                8,84	

           Dupa cun se poate observe din tabel, o proporţie foarte mare în cadrul suprafeţei luate in studiu o are versantul (83,44%),cu o suprafaţă efectivă de 550,5 hectare.În urma acestei forme de relief se situează versanţii inferior si superiorcare deţin procente relativ asemănătoare ca valoare(6,94 respectiv8,84).Datorită unui parau care curge prin apropiere a apărut şi lunca înaltă in proprţie de 0,88%.

             -Distribuţia altitudinală a suprafeţelor U.G.-este re data in tabelul 4:

            Altitudine	                                        Suptafaţa	
	              Hectare	           Procente (%)	
                 401-600	                  163,2	                 24,69	
                 601-800	                  497,8	                 75,31	
                   Total	                661,10	                100,0	
               Repartiţia suprafeţei U.G.studiată pe categorii de altitudine                          Tab.4

După cum se observă din  tabelul de mai sus apriximativ trei treimi din suprafaţă se află între limitele altitudinale de 401şi 600 de metri iar celaltă treime este situata intre 601 şi 800de metri.
                                                                                                                                                                       ---Distribuţia pe categorii de pantă - este redată în tabelul 5

        Repartiţia U.G.studiată pe categorii de pantă:                                  Tabelul 5
              Panta	                                         Suprafaţa	
	                   Hectare	           Procente (%)	
              0-15 %	                15,3	                 2,31	
             16-25 %	                581,1	               78,83	
             26-30 %	                127,6	               19,31  	
             31-35 % 	                  -	                  -	
               >35 %	                  -	                  -	
                Total	                661,0	                100	

În tabelul 5 este prezentată distribuţia suprafeţelor unitaţilor amenajistice pecategorii de pantă.Se observă ca mai mult de 3 treimi dintre u.a.-uri se afla intre 16 şi 25 de grade inclinare(78,83%).cealaltă treime este situată în zone cu alt tip de pantă.Aceasta  se vede foarte bine în tabelul de mai sus.
               --Distribuţia pe expoziţii a U.G.

                     Repartiţia U.G.pe tipri de expoziţie                                            Tab.6
             Expozitia	                                        Suprafaţa	
	                  Hectare	           Procente (%)	
                N	                    51,8	                 7,83	
              N-E	                    88,2	               13,34	
                E	                    75,5	               11,42	
              S-E	                      5,6	                 0,84	
                S	                      8,6	                 1,30	
              S-V	                  177,0	               26,78	
                V	                  113,6	                17,19	
              N-V	                  135,0	                20,42	
         Fără(platou)	                     5,8	                  0,88	
            Total	                 661,0	              100,00	

 Se ovservă că arboretele din U.G.au o repartiţie destul de uniformă ca expoziţie:26,78%expoziţie S-V;20,42% expoziţie  N-V,etc

2.1.2	Influenţa parametrilor geomorfologici asupra astaţiunii şi a vegetaţiei forestiere

Factori ecologici	                         Valori sau stari ale factorilor ecologici	
	Variaţia potenţialului biologic al speciilor funcţie de factorii ecolog.	
	f-factor limitativ;   s-factor suboptim;          o-factor optim	
                                                                 F A G	
Altitudine  (m)	400          500          600          700           800 s                 s              o                               o	
Expoziţie clima versanţi	   însoriţi          s	semiînsoriţi           o	    semiumbriţi              o	      ubriţi          o	
                                                               B R A D	
Altitudine  (m) 	400         500          600          700           800    s             s               s              o               o 	
Expoziţie climă versanţi	îsoriţi     s	smiînsoriţi         O	smiumbriţi            o	umbriţi      o	
                                                               M O L I D	
Altitudine (m) 	400         500          600         700         800    l              l              s              s             o	
Expozitie climă versanţi	îsoriţi      s	smiînsoriti        o	smiumbriti           o	ubriţi        o	
Fişa ecologică a sprciilor componente a U.G.                                            Tab.7

Se poate observa din fişa ecologică cum fagul se află în optimul de altitudine(la 400 şi 500 de metri),bradul de află pe tot parcursul U.G. in suboptim din punct de vedere altitudinal,iar pentru molid,altitudini de 400-500 de m reprezintă un factor limitativ.Pentru toate cele tri specii versanţii însoriţi reprezintă un factor suboptim,in schimb, ceolalti versanţi sunt  optimi pentru cultura fagului,bradului şi molidului.

2.1.3.	Geologie
Teritoriul Unitaţii de  Gospodărire luată în studiu se derfaşoară pe o singură unitate structurală: unitatea montană a orogenului carpatic.format din două uniăţi tectonice cu caracter ce pânză alcătuite din şisturi argiloase,marne,argile,gersii calcaroase,gresii silicioase,microconglomerate prinse,în general,in cute tip solzi orientate NV-SE.
	Substratul litologic,având o alcătuipe variată şi complexă,a determinat o mozaicare a rocilor de solificare si implicit a tipurilor şi subtipurilor de soluri.Având ăn vedere că majoritatea rocilor din zona flişului se dezagregă cu oarecare uşurinţă,s-au generat soluri profunde şi foarte profunde alcătuite din material fin în mare cantitate.În zonele în care rocile sunt mai dure s-au generat soluri superficiale cu conţinut mare de schelet.
         
2.1.4.	Hidrologie
 
In U.G. se remarcă cursul principal Pârâul Şoarecu,apoi mai există Pârâul Propu,P.Solcuţa,etc.
În zona muntoasă,majoritatea pâraielor au un debit permanent,care se pierde însă treptat în patul aluvionar permeabil al albiilor,pe masură ce înainteză în Depresiunea Rădăuţilor,de cele mai multe ori pierzînd aproape total debitul în trecere lor inferioară în perioadele de secetă
În privinţa apelor freatice teritoriul O.S. Marginea unde se situează U.G.,face parte din zona cu umiditate bogată(categoria A I c),care se caracterizează prin aceea că raportul dintre evapotranspiraţia potenţială şi precipitaţii este subunitar(K~0,8).
Referitor la apele de adâncime,teritoriul analzat face parte din zona flişului care conţine ape de stratificatie sub presuine hirostatică şi ape de zacamânt

2.2	Condiţii climatice    

2.2.1.Încadrarea climatică a zonei studiate  

Din punct de vedere climatic,teritoriul U.G. se află în zona munţilor .După “Monografia geografică a R.P.R.-1962” regiunea muntoasă aparţine sectorului IV C.F.,corespunzător munţilor mujlocii cu versanţi adapostiţi,favorabilă pădurilor.
După clasificarea Köppen,zona se încadrează în provincia climatică D.f.k`. care cuprinde regiunile muntoase.

2.2.2.	Regimul termic

Temperaturile medii lunare sunt exprimate în tabelul 8:
                          Temperaturi medii lunmare                                              Tab.8
Luna	   I 	  II       	  III	  IV	  V 	  VI	 VII	VIII	 IX	  X	 XI	XII	Anuala	
Gr.C	-4	-3	2	8	12	15	18	16	14	8	1,5	-2	  6,4	

Temperatura maxima absolută=38,0 grade C (15 august 1954)
Temperatura minimă absolută=-33,9 grade C (11 ianuarie 1940)
Amplitudinea medie anuală=22 grade C
Temperatura medie pe anotimpuri si perioada de vegeteţie (tab.9)
                                                                                             Tabelul 9                                                  
   Primavara   Martie -Mai	      Vara  Iunie - August 	     Toamna Sept.-Noiembre 	      Iarna  Dec.-Februarie	Perioada de        vegetaţie Aprilie -Sept.	
         7,3	         16,3  	         7,8	         -3,0	       13,8	

Perioada bioactivă (T>10 grade C)
          -----Începutul perioadei                          10.III
          -----Sfarsitul perioadei                            01.XII
          -----Durata medie în zile                        260 zile
Perioada de vegetaţie (T>10 grade C)
         -----Începutul perioadei                           22.IV
         -----Sfarşitul perioadei                            10.X
         -----Durata medie în zile                           138 zile
       Data medie a primului  îngheţ=0.1X (cel mai timpuriu=15.1X)

       Data medie a ultimului îngheţ=01.V(cel mai timpuriu=22.V)
      
2.2.3.	Regimul pluviometric

Vom prezenta mai jos tabelar,valorile temperaturilor medii lunare şi media anuala :
             
                 Regimul mediu lunar al precipitaţiilor atmosferice (mm)         Tabelul 10
Staţia meteo	                                               Lunile anului	Valori anuale	
	  I	  II	 III	 IV	  V	 VI 	VII	VIII	 IX	  X	 XI	XII		
Radauţi	 46	 32	 39	 58	 99	100	 95	 89	 59	 59  	 33	 30 	  740	

După cum se poate observa şi din tabelul de mai sus in aceasta zona cele mai multe precipitaţii cad în luna iunie, pe cand minimele se inregistrează în lunile februarie şi noiembrie,decembrie.S observă ca o reprezentare grafică ar urma o curbă normală.

Precipitaţii atmosferice,medii anotimpuale (mm)
	-----Primavara (martie-mai)                               =196 mm
	-----Vara (iunie-august)                                     =284 mm
	-----Toamna (septembrie-noiembrie)                =156 mm
	----- Iarna (decembrie-februarie)                       =108 mm
	------Precipitaţii medii în sezonul de vegetaţie  =510mm
Prima şi ultima ninsoare
	-----Data medie a ultimei ninsori                       1.IV
	-----Data medie a primei ninsori                       15.XI
	-----Numarul anual de zile cu ninsori             =30-40 zile
Durata medie a stratului de zapăpadă                       =80-100zile
   
2.2.4.	Evapotranspiraţia potenţială:

           Datele sunt redate în tabelul 11:

              Valorile lunare ale evapotranspiraţiei potenţiale                    Tabelul 11
Valori medii anuale (mm)	Media  Anuală	
   I	  II	 III	 IV	  V	 VI	 VII	VIII	 IX	  X	 XI	XII		
   -    	   -  	  25	  60 	 95	 105	100	 80	 50	 25	  5 	  -	   545	

Evapotransporaţia potenţială urmeaza (aşa cum este şi normal)curba precipitaţiilor medi anuale.Astfel in luna iunie se înregistrează un maxim,ceea ce corespunde cu maximul precipitaţiilor.Se mai observă că în lunile de iarnă,din cauza temperaturilor scazute ETP nu are loc,deci nu există nici o valoare in lunile ianuarie,februarie şi decembrie.

Dupa cum se poate observa,în lunile aprilie,iunie şi iulie precipitaţiile  sunt mai mici în valoare decât evapotranspiraţia,deci vom avea un deficit de apă in sol.

2.2.5	Regimul eolian
                   Frecvenţa şi viteza medie a vîntului                                            Tabelul 11
    Pct. cardinale	      N	    NE 	    E	   SE 	     S	    SV	     V  	   NV	
Frecvenţa	    39	   20,3	    13	   11,5	   3,5	   3,2	   2,8	   1,6	
Viteza	   3,3	    3,0	   2,5	    2,0	   2,0	   2,1	   2,5	   2,0	

Din tabel şi din cele două figuri se poate observa cu usurinţă tendinţa vantului de a fi foarte frecvent pe direcţia N(aici vânturile prezintă frecvenţa cea mai mare)şi NE-E.Pe celelalte direcţii frecvenţa vânturilor este foarte slabă.
Viteza vântului pe direcţii perzintă o oarecare uniformitate în sensul că nu există amplitudini mari ale viteyei vântului intre cele 8 directii.Pe direcţia NV se observă o diminuare a vitezei vânturilor,insa in rest valorile sunt destul de apropiate.

                   2.2.6.Realizarea sintezei climatice

-----Determinarea indicelui de ariditate Martone:

                      Ia =            P           =45,12                               
                                                            T+10                                        în care:
                                                                                   P = precipitaţii medii anuale (740)
                                                                                  T = temperatura medie anuală (6,4)
	          -----Trasarea diagramei Walter-Leith 
                                                       Fig.4
2.2.7.Influenţa regimului climatic asupra vegetaţiei forestiere

-----Prezentarea fişelor ecologice pentru principalele specii cu evidenţierea varacteristicilor dinamice :

 Fişele ecologice pemtru cele mai importante specii din U.G.                              Tabelul  12           
Factori ecologici	                  Valori sau stări ale factorilor ecologici	
	Variaţia potenţialului ecologic al speciei funcţie de factorii ecologici	
                                                                         BRAD	
Temp.medie Anuală (gr.C)	 -2     -1     0     1     2      3     4      5       6      7       8      9      10     11                                                                                	
	                                                S      S      O      O        S      S	
 Pp.medii anuale (mm)	400  500  600  700  800  900  1000  1100  1200  1300  1400  1500	
	                  S      S     O      O      O       S        S        S	
Lungimea per.bioactove(luni)	1         2             3           4           5            6            7           8              	
	                                       S          O           O           O           S         	

                     

  
                                                                                           Tabelul 12  (continuare)
                                                                       MOLID	
   Temp.medie      anuala (gr.C)	-2    -1     0     1     2      3      4      5      6      7       8       9       10     11       	
	                                      S      O     O     O    O       S       L	
Precipitaţii medii Anuale (mm)	  400  500  600  700  800  900  1000  1100  1200  1300  1400  1500	
	                    L     S      O     O       O      O        O       S        S	
Lungimea perioadei                       bioactive (luni)	 1        2         3          4            5             6             7           8                 	
	          L         L          O          O             O             L          L	
                                                                         FAG 	
Temperatura medie         anuală (gr.C)	-2     -1      0      1     2      3     4      5     6      7       8      9      10      11 	
	                                                S     S     O    O       O     O       S	
     Precipitaţii medii anuale  (mm)	  400  500  600  700  800  900 1000  1100  1200  1300  1400  	
	                    S     O      O     O     O       O      O         S        L	
Lungimea perioadei bioactive  (luni)	 1          2          3          4          5           6           7            8           	
	                         L          S         O           O         O            S           	

Din fişa ecologică a bradului rezultă că în această zonă,ei se află în optimul de temperatură,în suboptimul precipitaţiiloriar după lungimea perioadei boiactive se află in optim-suboptimpentru molid,260de zile de vegetaţie reprezintă un factor limitativ t.m.a. este optimă,iar precipitaţiile reprezintă un factor suboptim-optim.Pentru fag,temperatura este optimă,precipitaţiile la fel,iar lungimea perioadei bioactive reprezintă un factor optim-suboptim.  
 	Regimul eolian influenteaza mai putin vegetatia forestiera.Arare ori se intampla ca arborete sa fie doborate de vant,pentru ca in U.G. luata in studiu exista foarte putine arborete pure,iar cele existente sunt alcatuite în special din specii rezistente la vânt (fag) mai rar arborete care rezista mai puţin la vînt(molid).Bruma,chiciura,poleiul şi zapada pot sa producă pagube importante prin ruperea vârfurilor puietilor si chiar a arborilor.Numărul de zile cu zăpadă (30-40 zile)are si el o importanţă majoră în sensul ca mai multe zile cu ninsori pot determina apariţia unui strat mai gros de zăpadă care ar determina aparitia rupturilor de zăpadă care au ca efecte dăunătoare (printre altele) şi apariţia porţilor de intrare pentru diferiti agenti fitopatogeni şi a diferitelor insecte care favorizează apariţia bolilor.  

2.3	Condiţii edafice               

2.3.1 Repartiţia unitaţii de gospodarire pe tipuri de sol

          Repartiţia suprafeţei U.G. pe tipuri de sol                       Tabelul 13
                          Tip de sol	           Suprafaţa	
         Cod	                      Denumire	     Ha	     %	
    3101	            Brun eumezobazic tipic	    653,5	  98,87	
    3109	            Brun eumezobazic pseudogleizat	      4,3	  0,65	
    3108	            Brun eumezobazic gleizat	      3,2	  0,48	
Total	                  -------------	  661	  100	

      2.3.2. Descrierea principalelor tipuri de sol

	Principalul tip de sol este cel brun eumezobazic tipic: 
Elemente de diagnoza se definesc prin prezenta unui orizont B cambic (BV) , cu gradul de saturaţie in baze V peste 55% ,  având culori si nuanţe mai galbene de 5YR , cu valori crome  de 3,5 la materialul in stare umeda .Răspândire in regiunile de deal podişuri si montane , pe materiale parentale alcătuite din : marne , luturi , gresii calcaroase etc. adică in substrate bogate in carbonat de calciu si elemente bazice. Relieful variat si cu drenaj extern bun pe versanţi uşor inclinaţi . Climatul temperat sau boreal cu precipitaţii tot timpul anului  , temperaturi medii 6-100C , precipitaţii 600-1000 mm .Vegetaţia sub care se găsesc aceste soluri sunt păduri de foioase sau amestecuri de foioase cu răşinoase bogate in plante de mul .Alcătuirea profilului : AO-BV-C(R) ; orizontul AO are culoare brun închis , structura glomerulara sau grăunţoase ; orizontul BV- are culoare bruna galbuie -bruna ruginie , structura poliedrica sau prismatica .Textura variabila functie de materialul parental si este de la usoara la grea ; Idt<1,2 ; continutul in humus din orizontul AO este cuprins intre  2 %-12% fiind relativ bogat in azot raportul C/N <15 .Reactia solului este slab la moderat acida (pH=5,8-6,5) .Soluri brune eumezobazice , profunde , bine structurate , bogate in substante nutritive, si cu o capacitate mare in apa utila sunt soluri fertile pe care se gasesc arborete de clase superioara de productie

       2.3.3.Influenţa condiţiilor edafice asupra dezvoltări vegetaţiei forestiere
Prezentarea fişelor ecologice pentru principalele specii cu evidenţierea condiţiillor edafice

                                                                                                                     Tabelul 14
Nr.crt	  Factori           ecologici	                        Valori sau stări ale factorilor ecologici	
		Variaţia potenţialului biologic al speciei în funcţie de factorii ecologici	
                                                                        BRAD	
             1	Gradul de saturaţie în baze al solului     (V%) 	     5  10  15  20  25  30  35  40  45  50  55  60  65  70  75  80  85  90  95  100	
		                                  S    S    S   S    O   O   O   O   O   O   O   O   O   O	
     2	Aciditatea    solului (ph în apă)	        7,2  7,0  6,8  6,6  6,4  6,2  6,0  5,8  5,6  5,4  5,2  5,0  4,8  4,6  4,4  4,2  4,0  3,8  3,6	
		              S   O          O        O         O   S           S   S     L    L   L    L	
_brw15          3	        Tipul  de humus	          MULL	        MODER	   HUMUS BRUT	TURBĂ	
		calcic	eutro-fic	oligo-trofic	activ	oligo-trofic	hidro-morf	activ	xeric	hidro-morf		
		   S           O            S         O         S           L          S                    L	
     4	Profunzi- mea solului (cm)	10   20   30   40    50    60    70    80    90    100    110    120    130    140    150	
		                 L      L     S      S     S      S      O      O       O       O     O       O	
     5	 Volumul    edafic   (m3/m2)	   0,15	  0,15-0,30	   0,30-0,45	  0,45-0,60	  0,60-0,90	   >0,90	
		                           L                     S                       S                     O                O	
     6	Troficita-tea poten-ţială globală	    <10	     10-30	      30-50	     50-90	    90-140	  >140	
		                           L                      S                      O                    O               O	
         7	Capacitatea de aprovizionare cu apă	    H0	    H1	   H2	    H3	    H4	   H5	    H(E)	    HE	
		                    L            L              S               O          O               L	
    8	Compacti-tatea solu-lui	 foarte afânate	afânate	moderat-compacte	compacte	foarte compacte	
		           O                  O                      O                        S                       L	
    9	  Textura    solului	nisipos	nisipo-lutos	Luto-nisipos	lutos	luto-argilos	argilo-lutos	argilos	
		                       S                      S               O               O                 S             L	
                                                                           FAG	
         1	Gradul de saturaţie în baze al solului     (V%)	   5  10  15  20  25  30  35  40  45  50  55  60  65  70  75  80  85  90  95  100	
		         L   L    L   S    S    S   O         O         O         O         O         O           O	
    2	Aciditatea    solului (ph în apă)	        7,2  7,0  6,8  6,6  6,4  6,2  6,0  5,8  5,6  5,4  5,2  5,0  4,8  4,6  4,4  4,2  4,0  3,8  3,6	
		              S   O          O         O         O        O          S          L         L    L	
    3	         Tipul    de humus	          MULL	        MODER	   HUMUS BRUT	TURBĂ	
		calcic	eutro-fic	oligo-trofic	activ	oligo-trofic	hidro-morf	activ	xeric	hidro-morf		
		   O          O          O          O          S                       S	
    4	 Profunzi- mea solului      (cm)	10   20   30   40    50    60    70    80    90    100    110    120    130    140    150	
		        L    L     S              O     O             O                O                 O	
    5	  Volumul      edafic    (m3/m2)	   0,15	  0,15-0,30	   0,30-0,45	  0,45-0,60	  0,60-0,90	   >0,90	
		      L                  L                      S                      S                     O               O	
    6	Troficita-tea poten-ţială globală    (indici)	    <10	     10-30	      30-50	     50-90	    90-140	  >140	
		      L                  L                      S                       S                   O               O	
     7	Capacitatea de aprovizi-onare cu       apă	    H0	    H1	    H2	    H3	   H4	   H5	    H(E)	    HE	
		                    L             S             O              O           S           	
     8	 Compacti-    tatea    solului	 foarte afânate	afânate	moderat-compacte	compacte	foarte compacte	
		          O                    O                    O                         L	
     9	  Textura    solului	nisipos	nisipo-lutos	Luto-nisipos	lutos	luto-argilos	argilo-lutos	argilos	
		                        S                     O               O               S                 L	

	Solul si clima reprezintă principalii factori care definesc staţiunea forestieră deoarece potenţialul productiv al pădurii depinde de ei.
	Solul influenţează vegetaţia forestieră şi ca întreg,ca purtător al însuşirilor sale fundamentalede ansamblu-fertilitatea,dar şi prin proprietaţile lui individuale de care depinde fertilitatea.Profunzimea solului influenţeaza direct dezvoltarea rădăcinii arborilor,iar indirect inălţimea şi grosimea arborilor,calitatea trunchiurilor,cresterea arborilor longevitatea lor şi productivitatea pădurilor.Substanţele minerale din sol au un rol deosebit în creşterea arborilor ,productivitatea şi creşterea pădurii.
	Pădurea exercită o influenţă favorabilă asupra solului ceea ce explică faptul că solurile cele mai evoluate se formează sub vegetatia forestieră.Solul brun eu-mezobazic prezintă toate însuşirile pentru o troficitate potenţială ridicată pentru vegetaţia forestieră de făgete ,gorunete şi chiar brădete.Această troficitate,dacă solurile nu sunt afectate de procese de degradare,în special eroziune fluviatilă,se produce efectiv şi arboretele realizează productivităţi superioare.

     
               2.4.Conditii staţionale 

         2.4.1.Definirea etajului fitoclimatic pentru zona studiată

Suprafaţa luată în studiu se intinde în etajul bioclimatic al amestecurilor de fag cu răşinoase(FM2)
	În cazul acestui etaj,pozitia geografică şi mai ales forma de relef şi orientarea versanţilor au o mare importanţă in ceea ce priveşte distribuţia staţiunilor.Este foarte car ca amestecurile evită depresiunile închise şi preferă versanţii adăpostiţi şi unbriţi,aceasta cu atât mai mult cu cât se înaintează de la est spre vest.
	Altitudinal limita superioară a amestecurilor coincide cu cea inferioară a molodişurilor.Limita inferioară este foarte neregulată.La noi in Obcinele Bucovinei limita inferioară poate coborî până la 550-600 m altitudine,insa pe clinele vestice limita oscilează intre 900 şi 1100 m.

	  2.4.2.Evidenţa tipului de staţiune din zona studiată.(tabelul 14)

                       Tip de staţiune	            Suprafaţa	
   Cod         	                            Denumire	    Hectare	    %              	
  3333	Montan de amestecuri Ps,brun edafic mare ,cu          Asperul-Dentaria	  572,20	  86,57	
  3332	Montan de amestecuri,Pmbrun edafic mijlociu cu Asperula -Dentaria	    85,6	   12,95	
  3640	Montan de amestecuri Ps(m) brun divers ,cu drenaj imperfect,edafic mijlociu-foarte mare	      3,2	   0,48	
 Total	                    -----------------------           	     661	    100	

           2.4.3.Descrierea principalelor tipuri de staţiuni

     	Principalul tip de staţiune este montan de amestecuri Ps,brun edafic mare cu Asperula-Dentaria.În general se gaseşte sub formă tipică,iar dintre faciesurile identificate,cel nordic este mai răspîndit.Condiţiile climatice şi edafice sunt foarte favorabile ,singurul factor limitativ valabil numai pentru fag in această zonă constituindu-l temperatura mai scazută de la altitudinide peste 1000m.Acest tip de staţiune este de mare importanţă economică fiind de bonitate superioară pentru cele 3 specii de amestec  si ăn special  pentru molid şi brad.Arboretele sunt divers amestecate ,uneori numai prin două specii.Pentru acest tip de staţiune se recomandă menţinerea sau reintroducerea în făgetul din aceste staşiuni a răşinoaselor până la 60-70 % ,proporţia variind în raport de condiţiile locale.În arboretele care necesită împăduriri sau completări,se poate introduce:paltin.frasin şi pe alocori larice.În arboretele cu funcţii peisagistice se poate încerca pinul strob sau duglasul.Tăierile de regenerare si de îngrijire trebuie făcute diferenţiat,mai prudent şi moderat în zonele cu plus de umiditate şi mai intens în cele cu acumulări de humus,în care se va menţine şi procentul cel mai ridicat de foioase.
	Alt tip de staţiune întalnită în U.G. este montan de amestecuri -Bm- brun edafic mijlociu , cu Asperula - Dentaria (FM2BmTIII-IIHIIIUe3-2)
Este răspândit in condiţii de substrat calcaros (marno-calcarelor) , in condiţii de relief cu pante mari (versaţi predominanţi repezi) si ca urmare solurile au conţinut mai ridicat de schelet (de regulă semischeletice ) , cu volum edafic predominant mijlociu (ceea ce împiedică dezvoltarea sistemului radicelar mai ales la brad si fag dar si capacitatea de aprovizionare cu apa , in cazul solurilor de pe roci dure ). Soluri brune cu  humus de mull sau mull moder , predominant luto-nisipoase .
Productivitatea mijlocie pentru : fag , molid , brad şi amestecuri ale acestora iar ca măsuri silviculturale se urmăreşte promovarea bradului (prin regenerări naturale se produc mai uşor) .

                              Capitolul III   Studiul vegetaţiei forestiere
             
                 3.1.   Zonarea şi caracterizarea vegetaţiei forestiere

Din punct de vedere al zonarii altitudinale,unitatea de gestiune luată în studiu se incadreaza în etajul nemoral,în subetajul amestecurilor de fag cu răşinoase.Zonarea latitudinală nu este valabilă în cazul acestei unităţi de gestiune deoarece ea se realizează în cazul câmpiilor şi podişurilor joase , cu altitudini sub 300 (400) de metri.
 Subetajul pădurilor de fag şi amestec de fag cu răşinoase se găseşte în întreg lanţul carpatic şi este situat în limita superioară a fagului şi cea inferioară a bradului. Împreună cu brădetele alcătuiesc o fâşie zonală distinctă , situată în zonele munţilor mijlocii şi joşi , între (600)800m şi 1250(1400)m altitudine.În Carpaţii Orientali ocupă zone mai joase (600-1100m).Pădurile amestecate de raşinoase şi fag au o întidere altitudinală mai redusă în nord şi maximă în Carpatii Meridionali (în Munţii Banatului limita acestui subetaj se întinde de la circa 300m până la 1400-1500m altitudine).Vegetaţia forestieră este predominant constituită din specii de fag , molid şi brad , care se asociază între ele , sau pe alocuri , pot constitui arborete pure.Ca specii însoţitoare se mai întâlnesc : ulmul de munte , frasinul , paltinul de munte şi de câmp , mesteacanul , aninul alb , pinul silvestru , etc.

Pădurile din acest subetaj sunt relativ dese şi  numeroase , sunt lipsite în general de subarboret sau îl au slab dezvoltat.Nici covorul ierbaceu nu este prea bine dezvoltat în pădurile normal constituite.Pădurile de fag şi răşinoase se caracterizează printr-o mai mare stabilitate bioecologică şi o ridicată valoare productivă şi de protecţie , fapt pentru care le recomandă în toate staţiunile favorabile din arealul lor natural şi din afara sa.

          3.2 Analiza şi cartarea tipologică a pădurilor

         3.2.1.Evidenţierea tipurilor de pădure din zona studiată

            Repartiţia suprafeţelor U.G.pe tipuri de pădure                    Tabelul 15
    Formaţia	      Tipul natural de pădure	                  Suprafaţa	
	Cod	            Denumire	  Hectare (ha)	  Procente (%)	
 Brădeto-făgete	2211	Brădeto-făget normal cu floră de mull (s)	       276,8	      41,88    	
 Amestecuri de molid,brad,fag	1311	Amestec normal de răşinoase şi fag cu floră de mull (s)	          264,3	        39,98	
Amestecuri de molid,brad,fag	1341	Amestec de răşinoase şi fag pe soluri scheletice (m) 	             96,6	          14,62	
Amestecuri de molid,brad,fag	1313	Amestec de răşinoase şi fag pe soluri gleizate (s)	          3,2	        0,48 	
Molideto-brădete	1211	Molideto-brădet normal cu floră de mull (s)	        19,5	         2,95	
Brădete pure	2111	Brădet normal cu floră de mull (s)	         0,6        	          0,09	
Total		       661,0	       100	

            3.2.2.Descrierea principalelor tipuri de pădure din zona studiată

           Brădeto-făget  normal cu floră de mull
Esterăspândit în munţii noştri din sudul ţării , fiind intermediar între brădet normal cu floră de mull şi făget normal cu floră de mull.Arboretele se găsesc la altitudini de 700(800)-1200(1400)m , în sudul ţării , şi de 600-1200m în nordul ei.Solurile sunt brune tipice , brune gălbui , rar brune ruginii , de la mijlociu profunde la foarte profunde , lutoase.Substratele sunt reprezentate de calcare -conglomerate şi gresii calcaroase , rar gresii silicioase , conglomerate gresoase , şisturi cristaline.Consistenţa naturală este de 0,8-0,9 , productivitatea superioară. Regenerarea naturală se produce uşor , seminţişurile de fag fiind abundente .
            Subarboretul este puţin dezvoltat , compus din : zmeur , scoruş de munte , soc roşu , mălin , călin , caprifoi , cununiţă , etc.Pătura vie este destul de abundentă şi flora de mull este reprezentată prin : Oxalis acetosella ,  Luzula albida  , Asperula odorata , Salvia glutinosa , Rubus hirtus , Pulmonaria rubra , Asperula odorata , Stachys silvatica , etc.
    Amestec normal de răşinoase şi fag cu floră de mull
Acest tip de pădure ocupă suprafeţe considerabile formând un areal compact (relativ).Ocupă aproape jumătate din suprafaţa etajului montan de amestecuri şi reprezintă cel mai bine formaţia amestecurilor de molod,brad şi fag.Arboretele sunt compuse dim molid,brad şi fag în proporţii oarecum egale,dar care variază oarecum cu altitudinea(prpoprţia fagului crescând invers proporţional cu altitudinea).La vârste mai inaintate  fagul rămâne în al doilea etaj.Pe lânga cele trei specii se mai găsesc paltinul de munte şi uneori chiar carpen.Consistenţa naturală este plină iar productivitatea superioară la fag semnalându-se o rămânere în urmă faţă de răşinoase.Calitatea arborilor este bună şi foarte bună obţinându-se sortimente valoroase.Regenererea naturală este relati uşoară.În arboretele care nu sunt conduse atent se poate observa o predomonare accentuată a fagului,existând o tendinţă şi riscul de succesiune spre un făget.
		
		    3.3. Caracterizarea structurală a arboretelor
		
		3.3.1.Structura orizontală a arboretelor  
                                          Structura pe specii                                                 Tabelul 16
         Specia	                                                  Suprafaţa                   	
	                   Hectare	                 Procente	
       Fag	                  313,18	                    47,38	
      Brad	                  147,93	                    22,38	
      Molid	                  174,15	                    27,86	
      Paltin de munte	                  10,97	                    1,66 	
      Diverse tari	                   3,17	                    0,48	
      Diverse răşinoase	                   1,60	                    0,24	
       Total 	                  661	                    100	

 Se observă din tabelul anterior că cea mai frecventă specie în cadrul unităţii de gestiune studiate este fagul (47,38%) iar bradul şi molidul detin procente relativ apropiate(22,38 respectiv 27,87)Celelalte specii sunt mai puţin frecvente(Pam ,DT,DR).

Structura arboretelor în funcţie de consistenţă.                 Tabelul 16
  Suprafaţa	                         Arborete cu indicele de ocnsistenţă	     Total	
	    0,1-0,3	     0,4-0,6	      0,7-0,9	          1,00		
    Hectare	       78,9	     120,5	      424,8	       36,8	        661	
   Procente	      11,94	      18,23	       64,26	       5,57	        100	

Din tabelul 16 putem vedea că aptoape trei pătrimi din suprafaţa luată în studiu,are consistenţa intre 0,7şi0,9.suprafeţele respective scăzînd pana la 5,57%(adică 36,8 ha),arborete care prezintă consistenţa 1,00(plină).

		3.3.2.Structura vertivală a arboretelor
         Arboretele din unitatea de gestiune studiată , fiind arborete de amestec , au un profil continuu , sunt monoetajate , iar închiderea se face de obicei pe orizontală.La unele arborete , totuşi , la vârste înaintate se poate constata o rămânere în urmă a fagului în privinţa creşterii , fară a forma un etaj ci doar un plafon inferior.

			3.4 Caracterizarea calitativă a arboretelor
                     
 		   3.4.1. Structura arboretelor funcţie de vârstă

                          Structura arboretelor funcţie de vârstă                                  Tabelul
Suprafaţa	                                    Clase de vîrstă (ani)	 Total     	
	     1-20	    21-40	    41-60	    61-80	   81-100	 >100		
  Hectare	      2,1	     78	    181,2	    109,2	     27,4	  263.1	  661	
  Procente	    0.31	    11.80	   27.41	    16.52	    4.15	  39.81	  100	

Dupa cum se vede in tabelul anterior arborii sunt repartizati oarecum uniform pe clasele de vârstă,in sensul ca nu avem aglomerări ale unor arbori pe o anumită clasă de vârstă.Doar in categoria >100avem un procent mai mare dar asta se întamplă din cauză că aici avem arbori de diferite vîrtste incepând cu 100 de ani şi terminând cu 130-140 de ani.

	  3.4.2.Structura arboretelor pe clase de producţie

                  Structura arboretelor pe clase de producţie                             Tabelul 18
Suprafaţa	                                  Clasa de producţie	   Total	
	        I	        II	       III	      IV	       V		
Hectare	    252,5	    309,8	      98,4	       0	      0,3	     661	
Procente	   38,20	    46,87	     14,88	       0	     0,05	     100	
Din tabelul anterior rezultă că  cele mai multe arborete se află in clasa de producţie II (aproape jumătate),apoi urmează clasa  I,clasa III este puţin prezentă,clasa a V aproape de lic.iar clasa a IV lipseşte in totalitate.
      
                 Calculul mediei ponderate:
      
                                      CLPmedie=

                                      CLPmedie=I,77~II

            3.4.3.Structura arboretelor pe etape şi clase de dezvoltare

  Repartiţia suprafeţei U.G. pe faze de dezvoltare                         Tabelul 19
Suprafaţa	                                    Faza de dezvoltare	 TOTAL	
	seminţiş	desiş	nuieliş	prăjiniş	Păriş	codrişor	codru mijlociu	codru bătrân		
Hectare (ha)	     0	  1,8	   0,3	   30,5	134,5	 142,2	 184,4	 167,3	   661	
Procente (%)	     0	  0,27	  0,05	   4,61	20,35	  21,51	  27,90	 25,31	   100	

	3.4.4.Starea fitosanitară a pădurii
Majoritatea suprafeţei unităţii de gospodărire este ocupată de amestecuri de răşinoase cu foioase, fapt ce determină o rezistenţă sporită la acţiunea factorilor vătămători.
	Fenomenul de uscare a arboretelor se manifestă izolat, nedepăşind limitele normale ale eliminării naturale. Exemplarele vârstnice(>120 de ani) din speciile brad şi molid sunt atacate de ipide într-un procent redus.
	S-au semnalat izolat atacuri de Orchestes fagi la exemplare de fag mature, dar şi în regenerări naturale, provocând înroşirea şi uscarea frunzelor tinere. Atacul are o amploare nesemnificativă.

                       	CAPITOLUL IV:Studiul condiţiilor tehnico-economice

                  4.1.Zonarea funcţională a pădurilor

                                                                                                                     Tabelul 20
            Repartiţia suprafeţei unităţii de gestiune pe tipuri de categorii funcţionale
            Suprafaţa	      Grupa funcţională	                          TOTAL	
	                   I		
	   Categoria funcţională		
	               2-1B		
Hectare (ha)	               661	                661	
Procente (%)	              100	                100	
În unitatea de gestiune studiată se întâlnesc arborete încadrate  în grupa funcţională I.Aceste arborete au o singură categorie funcţională (în cazul de faţa):
               2-1B ------Păduri destinate să producă în principal arbori groşi de calitate superioară pentru lemn de cherestea (TVI )
                          TVI------Păduri cu funcţii de producţie şi protecţie în care se poate aplica în mod diferenţiat întreaga gamă a tratamentelor prevăzute în normele tehnice în funcţie de condiţiilr ecologice,social-economice şi tehnico-organizatorice.

                4.2. Analiza bazelor organizatorice amenajistice 

Regimul defineşte structura pădutilor sub raportul provenienţei arboretului.Ţinînd cont de obiectivele social economice stabilite de structură şi compoziţia arboretelor,în U.G., s-a adoptat regimul codrului.
Compoziţia ţel structura arboretelor sub raportul proporţiei speciilor.Această compoziţie ţel se stabileşte pentru fiecare arboret în parte, ţinînd cont de tipul de staţiune,tipul de pădure,caracteristicile structurale actuale ţi măsurile slvotehnice preconizate.
În funcţie de vîrsta actuală a arboretelor în descrierea parcelară,sunt înscrise următoarele compoziţii ţel:
___compoziţia tel la exploatabilitate pentru toate arboretele existente în U.G.
___compaziţia ţel de regenerare pentru arboretele exploatabile
___compoziţia ţel finală pentru terenuri goale-se exprimă prin formula de împădurire
	Exploatabilitatea defineşte strucrura arboretelor sub raport dimensional.Ea reprezintă starea de maximă eficacitate funcţională la care in arboret sau un arbore ,devine exploatabil în raport cu ţelurile de gospodărire propuse.În suprafaţa luată în studiu vîrsta exploatabilităţii a fost stabilită la 120-130 de ani.
	Tratamentul ca bază de amenajare defineşte structura arboretelor sub raportul distribuţiei spaţiale şi al repartiţiei pe categorii dimensionale.

         4.3.Analiza reţelei instalaţiilor de transport
                                Situaţia drumurilor forestiere din U.G.         Tabelul 21
      Simbol         drum	Nr.  drum	Denumire drum	                   Lungime drum (km)	
			Deserveşte fond forestier	      Totală	
                                         Drumuri forestiere	
     FE026	D246	Pietrele muierii	       1491,9 ha	        10,2	
     FE032	D250	     Haşca	         602,0 ha	         3,0	

      Densitatea reţelei de drumuri este de 7,4 m/ha

                    
                         PARTEA a II-a - Proiectul de execuţie

             CAPITOLUL V - Proiectarea lucrărilor de îngrijire şi conducere                                                                          ale arboretelor

         5.1. Planificarea lucrărilor de îngrijire şi conducere ale arboretelor :

                        5.1.1. Principii de bază în îngrijirea şi conducerea arboretelor:

Operaţiunile culturale se concentrează asupra arboretului , dar prin modificarea repetată a structurii acestuia se acţionează şi asupra celorlalte componente ale pădurii.Operaţiunile culturale acţionează asupra pădurii astfel : ameliorează permanent compoziţia şi structura genetică  a populaţiilor , calitatea arboretului , starea fitosanitară a pădurii.Se reduce astfel consistenţa încât permite lărgirea spaţiului de nutriţie  pentru arborii valoroşi şi intensifică creşterea acestora.Ele reglează convenabil raporturile inter şi intraspecifice , modifică treptat şi ameliorează mediul ducând la intesificarea funcţiilor productive şi protectoare. Operaţiunile permit recoltarea unei cantităţi de masă lemnoasă valorificabilă sub forma produselor lemnoase secundare.
Premisele biologice ale operaţiunilor culturale constau din suma cunoştinţelor despre biologia arboretelor , despre modul de reacţie a arborilor şi arboretelor la intervenţiile practicate.Prin rărirea arboretelor se urmăreşte reglarea stării de desime , urmărindu-se reducerea concurenţei dintre ei care ar fi dus la o creştere mică a arborilor , precum şi eliminarea (dar nu întotdeauna) a arborilor celor mai rău conformaţi.Prin aplicarea lucrărilor de îngrijire se ţine seama de capacitatea arborilor de a reacţiona favorabil la schimbarea mediului după ce s-a aplicat selecţia artificială în loc de cea naturală.În executarea lucrărilor de îngrijire se ţine seama_e de variabilitatea individuală , dinamica competiţiei intra şi interspecifice şi neuniformitatea condiţiilor de mediu , ceea ce face să se promoveze speciile valoroase , ele fiind susţinute de condiţiile mediului respectiv .  
Pentru reducerea la maximum a pagubelor care se pot produce la exploatare este necesară armonizarea cerinţelor biologice cu cele ale gospodăririi pădurii cultivate.În acest sens trebuiesc cunoscute mijloacele materiale , soluţiile tehnice şi procesele tehnologice de adoptat .
În plus trebuiesc urm_te eficienţa economică imediată a fiecărei lucrări executate cât şi rentabilitatea globală.Sunt necesare aplicarea lucrărilor de îngrijire şi conducere a pădurii prin care se introduc în circuitul economic până la 50% din volumul lemnos recoltat la atingerea momentului exploatării , cantitate care s-ar pierde în urma procesului de eliminare naturala.Eficienţa economică de perspectivă (rentabilitatea globală) rezultă prin reglarea raporturilor  inter şi intraspecifice , ameliorarea condiţiilor sanitare de vegetaţie şi prin promovarea celor mai bune exemplare sub raport cantitativ şi valoric.

5.1.2. Elaborarea planului decenal pentru lucrările de îngrijire şi conducere ale arboretelor:
  
                 Planul decenal al lucrărilor de îngrijire şi conducere ale arboretelor pentru unitatea de gestiune studiată (Tabelul 24)

Criteriile care au stat la baza stabilirii urgenţelor de intervenţie sunt :
--consistenţa (au prioritate arboretele cu consistenţă plină);
--vârsta (au prioritate arboretele tinere ; ordinea desfăşurării lucrărilor de îngrijire este : degajări , curăţiri , rărituri);
--compoziţia (au prioritate arboretele amestecate faţă de cele pure);
--clasa de producţie (au prioritate arboretele superioare din punct de vedere al clasei de producţie).
            Din cadrul planului decenal al lucrărilor de îngrijire şi conducere ale arboretelor au făcut parte arboretele având faza de dezvoltare cuprinsă între seminţiş şi codru mijlociu , cu următoarele restricţii :
--se exclud arborete cu consistenţa mai mică sau egală decât 0,7;
--răriturile se opresc odată cu parcurgerea a 2/3 din vârsta exploatabilităţii;
--nu se execută rărituri în trenuri cu pante mai mari de 40 de grade , situate pe stâncării , grohotişuri şi terenuri cu eroziune în adâncime.

5.1.2. Memoriu justificativ al planului decenal pentru lucrările de îngrijire şi conducere ale arboretelor:

Conform criteriilor care au stat la baza stabilirii urgenţelor de intervenţie :
--în anul 2002 au fost încadrate parcelele 134A,135B,137B şi 137C,deoarece au consistenţa de1,0-0,9 şi au vârste de 30 până la 50 de ani;
--în perioada 2003-2004 au fost încadrate parcelele 134B,136A,138C,138Dşi 143B,deoarece au consistenţa de 0,9 şi au vârste cuprinse între 40şi 50 de ani;
--în perioada 2005-2006 au fost încadrate parcelele 134D,137E,138D,139C,142B,143C şi 143E deoarece au consistenţa de 0,8 şi au vârste cuprinse între 45 şi 50 de ani;
--în perioada 2007-2008 au fost încadrate parcelele 134A,134B,135B,137B,137C ca urmare a aplicării periodicităţii şi în plus parcelele 135C136B şi 143D,deoarece au consistenţa 0,8 şi vârsta de 60-75 de ani;
--în perioada 2009-2011 au fost încadrate parcelele 134D,136A,137E,138C,138D,139C,142B,143B,143C, şi 143D ca urmare a aplicării periodicităţii.
5.1.4.Calculul posibilităţii probabile de produse secundare: 
a-Posibilitatea pe suprafaţă : 
Ps=SD+SC+SR  => PS=0+0+364,2=364,2 (ha)
             b-Posibilitatea pe volum :
	PV=VD+VC+VR       VD=0.0m3        VC=neglijabil
                  U.A. 	  Compoziţia	 Vâr-sta (ani)	 C L P	   Con- sisten-    ţa	     Volum      (m3)	Indici de recolta-re	                Volum de             recoltat (m3)	
Nr.	Supra-   faţa					ha	UA	  i1	 i2	V1	V2	 TOTAL	
134A	14,1	6Fa+3Mo+1Br	30	3	1,00	137	1932	15	12	289.8	231.84	521.64	
134B	21,6	5Fa+3Mo+ +1Br+!DT	40	2	0,90	279	6027	12	10	723.24	602.70	1325.94	
134D	22,3	4Fa+4Br+2Mo	40	2	0,80	291	6490	12	10	778.80	649.00	1427.80	
135B	17,0	3Mo+6Fa+1Br	30	3	1,00	171	2907	15	12	436.05	348.84	784.89	
135C	21,7	4Br+2Mo+3Fa+ +1Pam 	60	2	0,80	402	8720	10	0	872.00	0.00	872.00	
rclbrdrr136A	28,9	2Br+6Fa+2Mo	45	3	0,90	273	7890	10	10	789.00	789.00	1570.00	
136B	34,9	5Br+1Mo+ +3Fa+1Pam	75	2	0,90	562	19.615	7	0	1.37	0.00	1.37	
137B	2,7	8Fa+1Mo+1Br	40	2	0,90	520	7229	12	10	867.48	722.90	1598.38	
_d137C	5,7	8Fa+1Br+1Mo	35	2	1,	224	605	12	12	72.60	72.60	145.20	
137E	19,5	7Fa+2Mo+1Br	50	2	0,8	350	6825	10	9	682.50	641.25	1296.75	
138B	11,0	7Fa+2Br+1Mo	55	3	0,9	359	3949	9	9	355.41	355.41	710.82	
138C	27,6	7Fa+2Br+1Mo	45	2	0,9	279	7700	10	10	770.00	770.00	1540.00	
139C	0,3	9Mo+1Fa	30	2	0,8	202	60	16	11	9.60	6.60	16.20	
142B	25,6	8Fa+1Mo+ +1Pam	45	3	0,8	162	4147	10	10	414.70	414.70	829.40	
143B	27,5	8Fa+1Mo+ +1DT	50	1	0,9	429	11799	10	9	1179.9	1061.91	2241.81	
143C	1,0	10Mo	45	1	0,8	452	452	10	10	45.20	45.20	90.40	
143D	5,6	7Fa+2Br+1Pam	60	1	0,8	462	2587	9	0	232.83	0.00	232.83	
143E	0,7	10Mo 	45	1	0,8	452	316	10	10	31.60	31.60	63.20	
  TOTAL	8552.08	6716.55	15205.43  	
           VR-se calculează cu ajutorul tabelului următor : 
                                                                                         Tabelul 25
Calculul volumului probabil de recoltat prin rărituri în deceniul 2002-2011

Conform acestui tabel VR=11586,8 m3.Deci posibilitatea pe volum , PV , este de15205.43 m3.

5.2. Tehnologia de aplicare a lucrărilor de îngrijire :

5.2.1. Alegerea arboretelor de parcurs cu lucrări silvotehnice în anul 2001:

         Borderou de amplasare al lucrărilor de îngrijire şi conducere în anul 2002
                                                                                                       Tabelul 26
          U.A.	Com-pozi-ţia	Vârsta  (ani)	Consistenţa	   C    L    P	                    Lucrări propuse	
Nr.	Suprafaţa     (ha)					Degajări	 Curăţiri	       Rărituri	
						    ha		 ha	 m3	   ha	       m3	
134A	14,1	6Fa+3Mo+1Br	30	1.00	3	0	0	0	0	14.1	289.8	
135B	17,0	4Fa+4Br+2Mo	30	1.00	3	0	0	0	0	17.0	436.05	
137B	2,7	8Fa+1Mo+1Br	40	0.90	2	0	0	0	0	2.7	867.48	
137C	5,7	8Fa+1Br+1Mo	35	1.00	2	0	0	0	0	5.7	72.60	
138B	11,0	7Fa+2Br+1Mo	55	0.90	1	0	0	0	0	11.0	355.41	
	       Total	0	0	0	0	50.5	2021.34	

5.2.2. Tehnologia de aplicare a răriturilor: 

Răriturile sunt lucrări executate repetat în fazele de păriş , codrişor şi codru mijlociu şi care se peocupă de îngrijirea individuală a arborilor , în scopul de a contribui cât mai activ la ridicarea valorii productive şi protectoare a pădurii cultivate.
Răriturile sunt considerate , în general , lucrări de selecţie individuală pozitivă , preocuparea de bază fiind ândreptată asupra arborilor valoroşi care rămân în arboret până la termenul exploatării şi nu asupra celor extraşi prin intervenţia respectivă.În acest mod , exemplarelor de valoare li se asigură permanent condiţii optime de
borderoul amintit ; 
--prelucrarea datelor de teren şi întocmirea actelor de punere în valoare (A.P.V.) estimându-se cantitatea , sortimentele şi valoarea masei lemnoase care urmează să fie exploatată sub formă de produse lemnoase secundare. În cadrul unităţii de gestiune studiată s-a aplicat răritura de jos (denumită şi răritură în dominat).Ea constă în extragerea arborilor rămaţi în urmă cu creşterea , situaţi în plafonul inferior al arboretului.Prin aplicarea acestui tip de răritură adâncimea coronamentului se reduce treptat şi considerabil , plafonul inferior dispărând cu timpul , ceea ce duce la realiarea de arborete monoetajate , uniforme şi cu închidere pe orizontală.Răritura de jos are o serie de avntaje :
--pot fi realizate de un personal puţin numeros , fără o calificare deosebită;
--ameliorează starea sanitară a arboretului;
--asigură reducerea concurenţei pentru hrană şi apă între arborii valoroşi şi cei nedoriţi;
--conduc la creşterea (artificială) diametrului mediu al arboretului şi reducerea substanţială a asimetriei curbei de frecvenţă a diametrelor. 
Uneletele folosite sunt : toporaşe , topoare , fierăstraie manuale sau mecanice de tip uşor , precum şi cele cu cuţit- disc.
În cazul răriturilor suprafeţele de probă au mărimea de 2500 m2.

    5.2.3.Tehnologia de aplicare a curăţirilor

În stadiul de nuieliş-prăjiniş,cele mai importante lucrări de îngrijire, sunt curăşirile(lămuririle).Prin curăţiri se taie de jos atîtea exemplare din arborii uscaţi,atacaţi,răniţi,rău comformaţi,cu coroane înghesuita şi asimetrice din specii nedorite cât sunt necesare pentru a se ajunge la desimea optimă,şi a nu se întrerupe decât moderat starea de masiv.În arboretele amestecate aceste arborete aparţin mai ales speciei secundare..Subarboretul se păstrează intact,pemtru protejarea şi ameliorarea solului.Arborii groşi preexistenţi sau lăstărişurile se extrag,iar cioatele se devitalizează.
Pentru protecţia viitorului arboret împotriva acţiunii vîntului este necesar să se creeze la margine o lizieră de arbori deşi,rezistenţial vînt cu lăţimea de 20-30 m.Curăţirile se pot executa tot timpul anului,iar intensitatea curăţirilor depinde de specie,starea şi consistenţa arboretului ,proporţia arborilor defectoşi.
Periodicitatea curăţirilor,este în general,de 3-5 ani şi se stabileşte în funcţie de cerinţele arboretului.
Materialul  rezultat este valorificabil mai ales sub formă de grămezi de crăci sau pentru foc şi de sortimente subţiri.

CAPITOLUL VI - Planificarea lucrărilor de regenerare

6.1. Alegerea regimului şi tratamentelor :

Conform corespondenţei dintre grupele funcţionale şi tipurile de categorii funcţionale (prelevată din N.T.3) s-au găsit următoarele tipuri de categorii funcţionale , explicate în N.T.2 :
T - VI : păduri cu funcţii de producţie şi protecţie în care se poate aplica în mod diferenţiat întrega gamă a tratamentelor prevăzute în prezentele norme în funcţie de condiţiile ecologice,social economice şi tehnico-organizatorice.
Alegerea propriu-zisă a tratamentelor se face încadrând fiecare arboret căruia i se aplică un astfel de tratament într-o anumită categorie (în funcţie de formaţie , tipul de stuctură , categoria de productivitate , categoria de pantă şi tipul de grupă şi categorie funcţională).
Se alege cel mai intensiv tratament (începând cu grădinărit , cvasigrădinărit , tăieri progresive , tăieri succesive , până la tăieri rase) , cel mai bum din punct de vedere ecologic şi economic pentru pădure.

         6.2. Planificarea lucrărilor de regenerare :

6.2.1. Elaborarea planului decenal de aplicare a lucrărilor de regenerare: 

Elaborarea planului decenal de aplicare a lucrărilor de regenerare pentru arboretele cuprinse în unitatea de gestiune studiată (Tabelul 27)

În cadrul acestui plan decenal se trec toate parcelele indiferent de consistenţă, însă doar cele ce au vârsta mai mare de 80 de ani.
Pentru arboretele cu vârsta cuprinsă între 80 de ani şi vârsta exploatabilităţii li se determină tratamentul însă felul tăierii este tăiere de igienă cu un procent de intervenţie de 3%.Pentru arboretele ce au ajuns la vârsta exploatabilităţii se foloseşte tabelul următor :

Corespondenţa între felul tratamentului şi intensitatea intervenţiei în cazul arboretelor ce au ajuns la vârsta exploatabilităţii
                                                                                               Tabelul 28
                                        Tratament/felul tăierii	Intensitatea intervenţiei (%)	
Tăieri rase		   100 %	
Transformări spre grădinărit (cvasigrădinărit)		     15 %	
Tăieri de conservare		    4-5 %	
 Tăieri progresive	de deschidere a ochiurilor	20-25 % (c=0,8-1,0)	
	de lărgire şi iluminare	40-60 % (c=0,6-0,7)	
	de racordare	   100 % (c<0,6)	
 Tăieri succesive	de însămânţare	20-40 % (c=0,8-1,0)	
	de punere în lumină	20-40 % (c=0,6-0,7)	
	definitive	   100 % (c<0,6)	

Tratamentul cel mai mult aplicat este cel al codrului grădinărit (G).În principal el constă în extragerea , pe alese a câte unuia sau a unor grupe mici de exemplare .Regeneraea golurilor rămase în arboret producându-se în mod natural , din sămânţă.El este considerat cel mai intensiv tratament şi constă în rărirea continuă a arboretelor şi recoltarea selectivă a câte unui arbore sau a unei grupe mici de arbori consideraţi exploatabili sau a căror menţinere nu mai este oportună , asigurându-se astfel regenerarea continuă sub masiv , dirijarea tot continuă a arboretelui spre stări şi structuri optim grădinărite , de maximă eficacitate polifuncţională , precum şi prin recoltarea continuă a posibilităţii fixate pe volum.

Caracteristicile acestui tratament sunt :
--tăierile au un caracter continuu , iar arborii se recoltează an de an , individual sau în ochiuri de câte 2 -3 arbori , în orice punct al pădurii , care , în principiu , trebuie să prezinte o structură plurienă de tip grădinărit;
--recoltarea arborilor restrânge tăierile la punctele cele mai mici , dar le împrăştie fie pe întreaga unitate de producţie , fie pe o parte a acesteia (“cupon”);
--regenararea are un caracter contiunuu şi valorifică toţi anii de fructificaţie;
--exploatabilitatea se fixează după diametru (nu după vârstă) şi se referă numai la arborii de extras şi nu la arborete;
--posibilitatea se calculează pe volum şi pentru control şi pe număr de arbori;
--pădurea grădinărită se găseşte întotdeauna într-un proces de exploatare , regenerare,  conducere şi îngrijire.
Acest tratament se poate aplica în două variante :
        a-grădinăritul cultural tipic , când tăierile se pot împrăştia în orice punct din întreaga unitate de producţie ;
        b-grădinăritul cultural concentrat (pe cupoane) , urmând ca în fiecare an posibilitatea să se recolteze dintr-un singur cupon scadent.
În ambele variante se pot identifica două forme distincte de aplicare :
1-forma cu alegerea şi extragerea a câte unui arbore din puncte dispersate
2-forma cu alegerea şi extragerea unor grupe mici de arbori , de la 2-3 arbori până la ochiuri cu 6-7 arbori la molid şi alte specii mai exigente faşă de lumină.
PANUALĂ=PTOTALĂ/10
PANUALĂ=1900,88 m3     

6.3. Tehnologia de aplicare a tratamentelor în anul 2002 :

6.3.1. Amplasarea masei lemnoase pentru anul 2002:

Amplasarea masei lemnoase pentru anul 2002 în cadrul unităţii de gestiune studiate
                                                                                                            Tabelul 29
_ïrw15       U.A.	Trata-  ment	Compo-   ziţie	Vâr-stă (ani)	Con-sis- tenţă	C L P 	  Posibili- tatea după   amena-   jament	Volum de recoltat   (m3)	Volum de recoltat faţă de posibilitate    (m3)	
Nr.	Supra-faţa(ha)								        +	         -	
141A	   23,9	Grădinărit	8FA2BR	110	0,3	1	1900,88	851,19			
141F	 32,4	Grădinărit 	8FA2BR	 130	0,4 	 1	1900,88 	1183,5 	  133,81	 	
Acestă parcelă s-a ales în baza urgenţelor de regenerare , având consistenţa cea mai mică şi vârsta cea mai mare şi apropiindu-se cel mai mult de posibilitatea după amenajament.

6.3.2. Restricţii silviculturale în adoptarea tehnologiilor de exploatare:

a-perioada exploatabilităţii ;
b-restricţii de vătămare a arborilor pe picior ;
c-eliberarea parchetului de resturi de exploatare ;
d-nivelul căilor de acces.

a	să se adopte tehnologii de exploatabilitate adecvate tratamentelor aplicate şi să să se stabilească epocile şi termenele de tăiere a materialului lemnos ;
b	doborârea arborilor se face în afara ochiurilor cu seminţiş , evitându-se deprecierea ţi vătămarea puieţilor şi a arborilor ; pe parcursul exploatării se va face recepţia seminţişurilor vătămate ;
c	colectarea să se facă numai pe traseele stabilite cu ocazia primirii şi predării parchetelor ; depozitarea se va face în afara zonei de seminţiş ;
d	accesul tractoarelor în zona de deal şi munte a parchetelor se va limita la căile strict marcate în raport cu orografia terenului , umiditatea solului , cu instalaţii de cablu , atelaje şi troliu ; nu se vor aviza drumuri de tractor pe versanţi ;după exploatare trebuie nivelate căile de acces.

CAPITOLUL VII - Evaluarea şi eficienţa lucrărilor proiectate

7.1. Antemăsurătoarea lucrărilor anuale de executat :
Antemăsurătoarea este o piesă de sinteză , în care , pe baza antecalculului de la planul lucrărilor de îngrijire şi a planului de aplicare a tratamentelor se stabileşte pentru anul 2002 localizarea şi volumul lucrărilor proiectate.
Aceasta se întocmeşte pe natură de lucrări şi va cuprinde toate fazele şi operaţiile necesare execuţiei diferitelor lucrări , ea având la bază prevederile din proiect referitoare la intervenţiile silvotehnice , alături de normele şi tarifele de lucru.
Rezultatele antecalculaţiei sunt pezentate în tabelul următor :

Antemăsurătoarea lucrărilor pentru unitatea de gestiune studiată
                                                                                                     Tabelul 30
Număr  curent	Indicativul Normei	               Lucrare de executat	      U.M.	     Cantitate	
                                                        A. RĂRITURI	
   1	     F2C11	Delimitarea suprafeţelor de probă la rărituri cu lanţuri	Hectare (ha)	       1,25	
    2	     F8IIa1	Marcarea şi inventarierea produselor secundare	 1000 arbori	      1,527	
                                                         B. TRATAMENTE	
     3	      F1a	Inventarierea arborilor de extras în cazul tratamentelor cu tăieri aplicate în pădurile de codru	   1000 arbori	      0,132	

7.2. Devizul lucrărilor :

Devizul lucrărilor anuale de executat este un act de sinteză în care e redată , detaliat , structura costurilor de producţie pentru lucrările proiectate.
Devizul se întocmeşte pe natură de lucrări şi cuprinde costul manoperei şi al proiectului pentru toate lucrările incluse în antemăsurătoare , alte costuri necesare pentru realizarea lucrărilor , precum şi unele costuri aferente.

A.	Devizul lucrărilor anuale de executat
                                                                      Tabelul 31
Nr. crt.	Indicativ   normă	                          Lucrare	  U.M.	Cantitatea	Costul manoperei	
					  Unitar	   Total	
 1	  F2C11	Delimitarea suprafeţelor de probă la rărituri cu lanţuri	Hectare    (ha)	     1,25	    4092	   5115	
 2	  F8IIa1	Marcarea şi inventarierea produselor secundare	  1000  arbori	    1,527	197716	301912,33	
  3	    F1a	Inventarierea arborilor de extras în cazul tratamentelor cu tăieri aplicate în pădurile de codru	 1000   arbori	     0,132	 136530	18021,96	
    TOTAL	325049,29	

                                                 B. Recapitulaţie deviz
                                                                                         Tabelul 32
Nr.crt.	specificaţii	              Total lei	
    1	Valoarea manoperei	          325049,29	
    2	C.A.S. (25 %)	           81262,32	
    3	Ajutor de somaj	           16252,46	
                     TOTAL 	          422564	
    4	Rotunjiri şi neprevăzute	            27436	
                     TOTAL	          450000	

      7.3. Măsuri tehnico-organizatorice :

Succesiunea lucrărilor de îngrijire şi conducere a arboretelor şi aplicarea tratamentelor se finalizează cu recoltarea de masă lemnoasă sub formă de produse pricipale , secundare sau accidentale.Amplasarea masei lemnoase trebuie să respecte posibilitatea anuală a unităţilor de producţie , determinarea în spaţiu a exploatării lemnului necesitând o serie de măsuri tehnico-organizatorice :
	-- stabilirea necesarului de forţă de muncă în funcţie de lucrările prvăzute şi normele de producţie în vigoare ;
	-- asigurarea condiţiilor curespunzătoare de muncă şi securitate ;
	-- dotarea cu unelte şi scule ;
	-- asigurarea fondului necesar pentru acoperirea cheltuielilor ;
	-- stabilirea clară a mijloacelor şi căilor de transport a lemnului exploatat ;
          -- stabilirea intervalului de execuţie a lucrărilor (16 august - 13 septembrie).

                                  Calculul necesarului de forţă de muncă
                                                                                                                     Tabelul 33
Nr. crt.	  Lucra-      rea	Indica-   tiv normă	Denumi-    rea lucrării	 U.M.	 Cantitatea	 Normă 	 Nr.   zile  nece- sare	   Nr. munci-    tori	Interval    de    lucru	
      1 	       Rărituri	     F2C11	Delimitarea suprafeţelor de probă la rărituri cu lanţuri	 Hectare    (ha)	       1,25	   4,91	  0,25	  1	  16 aug.	
		    F8IIa1	Marcarea şi inventarierea produselor secundare	    1000  arbori	     1,527	  0,11	 14,27	  3	 16,18,19 august	
     2	   Tratament	        F1a	Inventarierea arborilor de extras în cazul tratamentelor cu tăieri aplicate în pădurile de codru	     1000   arbori	       0,132	    0,16	   0,82	   0	   16 aug.	

7.4. Piese desenate :

S-au întocmit pe hîrtie de calc “Harta arboretelor” şi “Harta lucrărilor silvotehnice propuse în anul 2002“.Ele urmează a fi expuse în continuarea prezentei lucrări :